Зокрема, законопроект передбачає:
Унормування питань фінмоніторингу є частиною міжнародних зобов’язань України, визначених Угодою про асоціацію з ЄС, а також ратифікованим у листопаді минулого року Меморандумом про взаєморозуміння між Україною та ЄС.
Проте, не зважаючи на деякі позитивні ініціативи в даному законопроекті, на думку деяких аналітиків, він містить перелік достатньо загрозливих та суперечливих статей.
Зокрема, це стосується:
1) Використання суб’єктивних оціночних понять: «ефективний консолідований нагляд», «ефективне управління ризиками», «забезпечувати …належну організацію та проведення первинного фінансового моніторингу, яка належним чином надасть можливість», «належна система управління ризиками», «достатні заходи», «поглиблений моніторинг», «зобов’язаний, наскільки це можливо», «здійснити негайно»;
2) Застосування термінів, зміст яких не визначений взагалі або допускає різні тлумачення, а також термінів із некоректним вживанням ознак («активи, які отримані від таких активів», «банк-оболонка – це установа-нерезидент (банк, інша фінансова установа, установа, що здійснює діяльність, подібну до діяльності фінансових установ)», «регульована фінансова група», «траст або інше подібне правове утворення», «джерело коштів, пов’язаних з фінансовою(ми) операцією(ми) – відомості про походження коштів…, які дають розуміння про джерела їх походження», «ланцюг контролю/володіння», «отримання структури власності», «належним чином оформлене повідомлення – оформлене та подане … повідомлення», «ненульові коди помилок», «наперед оплачена картка багатоцільового використання».
Вимоги щодо інформації, якою має супроводжуватися переказ, викладені у статті 14 Закону, сформульовані таким чином, що не можуть бути застосовані до переказу віртуальних активів, які за визначенням не підпадають під категорію «кошти» («активи – кошти, у тому числі електронні гроші…», «віртуальний актив – цифрове вираження вартості, яким можна торгувати у цифровому форматі або переказувати, і яке може використовуватися для платіжних або інвестиційних цілей»); отже, створюється «правова прогалина» відносно інформації, якою має супроводжуватися переказ віртуальних активів.
Крім того, визначення сфери застосування Закону, наведене у статті 2, не враховує особливостей правового статусу таких суб’єктів державного фінансового моніторингу, як Національний банк України та Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку, які не є органами державної влади.
І це при тому, що за невиконання вимог даного законопроекту вводяться неймовірних розмірів штрафів при повній невизначеності за які дії вони можуть застосовуватись.
Законопроект встановлює, що суб’єкти державного фінансового моніторингу зможуть накласти штраф, наприклад:
При цьому, розрахунок суми штрафу у разі вчинення двох і більше видів порушень здійснюється шляхом додавання розмірів штрафів за кожний вид порушення.
Цей Закон набирає чинності через чотири місяці з дня його опублікування.
До бізнесу потрібно ставитись не як до гусаків, яких треба общипувати, а як до курей,…
З 1 серпня внесення готівки через термінали вимагатиме від платника ввести номер мобільного телефону. Такі…
Президент Асоціації GPA Галина Хейло була запрошена на зустріч українського та польського бізнесу, в якій…
Центральні банки України та Польщі ще на рік продовжили дію угоди про можливість валютної підтримки…
З 1 квітня 2023 року набув чинності законопроєкт №4366, який передбачає легалізацію в Україні розрахунків…
Троян маскується під легальні сервіси та портали, що свідчить про високий рівень його небезпеки У…