“Гривня – це не лише грошова одиниця, а й один із символів української державності. Власні гроші поряд із іншими державними символами – гербом, гімном, прапором – є основними атрибутами, що визначають незалежну державу. Вони презентують країну світу та є багатим джерелом знань про її історію, культуру, традиції, – наголосив Голова Національного банку України Кирило Шевченко. – На монетах та банкнотах гривні зображено державну символіку та елементи національної культури, портрети видатних діячів української історії, науки та культури – творців нашої незалежності”.
Обмін українських карбованців на гривню (банкноти і розмінні монети) тривав з 2 до 16 вересня 1996 року (100 000 карбованців міняли на 1 гривню). У цей період у готівковому обігу України паралельно функціонували як гривня, так і український карбованець. Із 17 вересня 1996 року єдиним засобом платежу на території України стала гривня.
Тож всього за два тижні гривня прийшла до кожного міста та села України, на усі підприємства, заводи, фабрики, в магазини та кафе, з’явилася в кожній оселі українця.
На момент заміни однієї грошової одиниці на іншу в обігу було 338,1 трлн українських карбованців. У результаті переходу на гривню Національним банком було вилучено 97% емітованих до цього карбованців (327,9 трлн крб).
Станом на 01 вересня 2022 року в готівковому обігу України перебуває готівки на загальну суму 688 млрд грн, зокрема банкнот – 682,7 млрд грн (2,9 млрд шт.) та монет – 5,3 млрд грн (14,1 млрд шт.). Отже, на одного жителя України припадає 72 банкноти та 166 платіжних розмінних та обігових монет.
На початку своєї незалежності Україна не мала власного виробництва грошей і тому перші банкноти гривні було замовлено і виготовлено закордоном (у Канаді та Великобританії). Нині гривня повністю виготовляється власним сучасним та потужним українським Банкнотно-монетним двором. Не кожна країна світу може похвалитися наявністю власного виробництва грошових знаків.
За 26 років гривня значно змінилася, адже Національний банк постійно працював над її осучасненням. Для Національного банку важливо, щоб національна валюта, яка перебуває в обігу, була надійною та якісною, а українці мали впевненість, що готівка, отримана в торговельній мережі, касі банку або в його банкоматах, є абсолютно платіжною та придатною до обігу. Тож протягом новітньої історії гривні в обігу поступово з’являлися як банкноти з оновленим дизайном і системою захисту, так і нові номінали банкнот, яких не було у 1996 році. Спочатку у 2001 році було введено в обіг банкноту номіналом 200 гривень; пізніше, у 2006 році – номіналом 500 гривень; а у 2019 році – номіналом 1000 гривень.
На сьогодні в обігу перебуває вже четверте покоління гривні, що відрізняється удосконаленим дизайном та посиленим комплексом захисних елементів, зокрема оптично-змінних для зручного і простого візуального контролю громадянами.
“Гривня – сучасна валюта, яка посідає гідне місце серед інших національних валют світу. Через війну перед гривнею, як і перед усією Україною та кожним українцем, постали нові складні виклики. Але, незважаючи на всі негаразди, Національний банк стоїть на сторожі цінової стабільності та готовий робити все можливе, щоб і надалі утримувати ситуацію на фінансовому фронті під контролем”, – підкреслив Кирило Шевченко.
Cвоє прагнення мати власну валюту як невід’ємний атрибут незалежності Україна проголосила ще в липні 1990 року в Декларації про державний суверенітет.
У 1991 році відповідно до Акта проголошення державної незалежності Президія Верховної Ради України прийняла постанови “Про затвердження назви і характерних ознак грошової одиниці України” (10 грудня 1991 року) та “Про розмінну монету України” (2 березня 1992 року), в яких було визначено, що грошовою одиницею України є гривня, а її сотою частиною – копійка.
25 серпня 1996 року було видано Указ Президента України “Про грошову реформу в Україні”. Відповідно до нього із 2 вересня 1996 року в обіг було введено банкноти номіналами 1, 2, 5, 10, 20, 50 і 100 гривень та розмінні монети номіналами 1, 2, 5, 10, 25 і 50 копійок.
До бізнесу потрібно ставитись не як до гусаків, яких треба общипувати, а як до курей,…
З 1 серпня внесення готівки через термінали вимагатиме від платника ввести номер мобільного телефону. Такі…
Президент Асоціації GPA Галина Хейло була запрошена на зустріч українського та польського бізнесу, в якій…
Центральні банки України та Польщі ще на рік продовжили дію угоди про можливість валютної підтримки…
З 1 квітня 2023 року набув чинності законопроєкт №4366, який передбачає легалізацію в Україні розрахунків…
Троян маскується під легальні сервіси та портали, що свідчить про високий рівень його небезпеки У…