Цей законопроект адаптує українське законодавство з питань запобігання і протидії відмиванню доходів до норм четвертої Директиви ЄС 2015/849 та Регламенту ЄС 2015/847, стандартів Групи з розробки фінансових заходів боротьби з відмиванням грошей та фінансуванням тероризму (FATF).
Фахівці Мінфіну працювали над проектом закону спільно з Держфінмоніторингом, НБУ та міжнародними експертами проекту USAID «Трансформація фінансового сектору в Україні». Прийняття законопроекту дозволить виконати одну з ключових умов для надання Європейським Союзом другого транша макрофінансової допомоги розміром 500 млн євро в жовтні 2019 року.
Проект закону деталізує механізм замороження активів та зупинення фінансових операцій, посилює вимоги до розкриття кінцевих бенефіціарних власників компаній, а також робить більш справедливими санкції за порушення цих вимог. На думку авторів проекту, значення має масштабність порушення, а не розмір статутного капіталу порушника, тому максимальний штраф складатиме 10 млн неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (це 170 млн. грн.), а не 1% суми зареєстрованого статутного капіталу, як було раніше.
Також проект закону вводить обов’язок для платіжних систем:
– Супроводжувати грошові перекази інформацією про платника та одержувача переказу.
– Забезпечувати наявність та повноту інформації про платника та одержувача платежу.
– Встановлювати запобіжні заходи, спрямовані на протидію маніпуляціям з грошима, одержаними від злочинів пов’язаних з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванням тероризму.
Проект закону, зокрема, пропонує спростити процедури звітування про фінансові операції для суб’єктів первинного фінансового моніторингу (банків, страховиків, кредитних спілок, ломбардів, бірж, платіжних організацій та інших фінансових установ). Наприклад, розмір суми фінансових операцій, що підлягають обов’язковому фінансовому моніторингу, збільшується зі 150 до 400 тис. грн, а кількість ознак таких операцій зменшується з 17 до 4.
Ініціатива також передбачає застосування ризик-орієнтованого підходу при проведенні належної перевірки клієнтів, перехід до кейсового звітування про підозрілі операції (діяльність) та автоматизацію процесу надання інформації, а також збільшує термін для інформування спеціального уповноваженого органу про порогові операції з 3 до 5 робочих днів.
У Верховній Раді даний проект закону зареєстрований за № 2179 від 25.09.2019 року.
До бізнесу потрібно ставитись не як до гусаків, яких треба общипувати, а як до курей,…
З 1 серпня внесення готівки через термінали вимагатиме від платника ввести номер мобільного телефону. Такі…
Президент Асоціації GPA Галина Хейло була запрошена на зустріч українського та польського бізнесу, в якій…
Центральні банки України та Польщі ще на рік продовжили дію угоди про можливість валютної підтримки…
З 1 квітня 2023 року набув чинності законопроєкт №4366, який передбачає легалізацію в Україні розрахунків…
Троян маскується під легальні сервіси та портали, що свідчить про високий рівень його небезпеки У…